ES reģionālo un vietējo pārstāvju asambleja	Subsidiaritātes uzraudzības tīkls

LV

Iestāde
Ierosinātā ES iniciatīva
Atsauce (piem. COM(2005) 112)

Subsidiaritātes principa mērķis ir nodrošināt, ka lēmumu pieņemšana tiek pēc iespējas tuvināta iedzīvotājiem un notiek līmenī, kas ir piemērotākais, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. Tāpēc pastāvīgi jāpārbauda, vai ES līmeņa rīcība ir pamatota, ņemot vērā iespējas, kas pieejamas dalībvalstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Lisabonas līgumā ietverta subsidiaritātes principa pilnveidota definīcija, kurā tieši norādīts uz principa vietējo un reģionālo dimensiju. Šī shēma izstrādāta, lai palīdzētu Subsidiaritātes uzraudzības tīkla partneriem novērtēt ES iniciatīvas atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, kā arī labāka tiesiskā regulējuma principam. Shēmas pielikumā norādīti atbilstošās informācijas avoti.

1. KOMPETENCES VEIDS / JURIDISKAIS PAMATS
Saskaņa ar LES 5. pantu subsidiaritātes principu piemēro vienīgi jomās, kas nav ekskluzīvā Savienības kompetencē, tas ir, kopīgās kompetences jomās un atbalsta pasākumu jomās. Sākot subsidiaritātes analīzi, ir jānosaka, kāda ir ES kompetence jomā, uz kuru attiecas ierosinātā ES iniciatīva. Tādēļ sākotnēji jānosaka ierosinātās rīcības juridiskais pamats. ES iniciatīvas juridiskais pamats ir kāds no Līguma pantiem, ar kuru ES iestādēm piešķir pilnvaras rīkoties attiecīgajā politikas jomā. Konkrētu juridisko pamatu ir īpaši svarīgi noteikt, ja tiek izdots tiesību akts, tomēr ir svarīgi noteikt arī neleģislatīvu aktu, piemēram, paziņojumu, balto un zaļo grāmatu, juridisko pamatu. Pēdējā gadījumā ir pietiekami norādīt vienīgi politikas jomu(-as), kas minēta(-as) attiecīgajā Līguma pantā vai nodaļā. Juridisko pamatu un kompetences veidu var noteikt, atbildot uz šādiem jautājumiem:
1.1. Kurā Līguma pantā(-os), sadaļā(-ās) vai nodaļā(-ās) noteikta ES kompetence attiecībā uz rīcību attiecīgajā jomā? (Pielikuma 1. punktā norādīti politikas jomām atbilstošie Līguma panti.)

1.2. Vai ES kompetence attiecīgajā jomā ir ekskluzīva vai kopīga, vai arī ES var attiecīgajā jomā var vienīgi īstenot atbalsta pasākumus? (Skatīt tabulu pielikumā.) Ja ES kompetence attiecīgajā jomā ir ekskluzīva, jānovērtē vienīgi atbilstība proporcionalitātes principam (turpināt no 3. punkta).

2. SUBSIDIARITĀTES PRINCIPS — “Vai Eiropas Savienībai ir jārīkojas?”
“Saskaņā ar subsidiaritātes principu jomās, kuras nav ekskluzīvā Savienības kompetencē, Savienība rīkojas tikai tad, ja dalībvalstis centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī nevar pietiekami labi īstenot paredzētās darbības mērķus, bet ierosinātās darbības mēroga vai seku dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī” (LES 5. pants). ES ir jārīkojas vienīgi tad, ja tās rīcību var uzskatīt par nepieciešamu un tai ir neapstrīdamas priekšrocības. Lai novērtētu, vai rīcība atbilst abiem minētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem, jāatbild uz turpmākajiem jautājumiem. Veicot šo analīzi, ir lietderīgi iepazīties ar ietekmes novērtējumiem (skatīt pielikuma 2. punktu) un/vai tiesību aktu priekšlikumu paskaidrojuma rakstu un apsvērumiem.
2.1. Vai ierosinātā rīcība ir nepieciešama
tādēļ, ka risināmais jautājums ietver starpvalstu aspektus, ko dalībvalstis un/vai dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības, darbojoties atsevišķi, nevar apmierinoši regulēt?
un/vai
tādēļ, ka rīcība tikai dalībvalstu līmenī vai Kopienas rīcības neesamība būtu pretrunā ar Līgumu prasībām vai citādi ievērojami kaitētu dalībvalstu interesēm?
un/vai
tādēļ, ka pašreizējie Kopienas pasākumi un/vai to ietvaros sniegts mērķtiecīgs atbalsts nav pietiekams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus?
2.2. Vai ierosinātajai rīcībai būs neapstrīdamas priekšrocības — tās apjoma un/vai efektivitātes dēļ, salīdzinājumā ar rīcību valsts, reģionālā vai vietējā līmenī (piemēram., apjomradīti ietaupījumi, juridiskā skaidrība, juridiskās pieejas viendabīgums u.c.)?

3. PROPORCIONALITĀTES PRINCIPS — “Kā Eiropas Savienībai ir jārīkojas?”
Savienības rīcības saturs un veids ir samērīgs ar Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamo (LES, 5. pants). Eiropas Savienībai ir jāierosina līdzekļi, kas ir atbilstoši un piemēroti izvirzīto mērķu sasniegšanai.
3.1. Lai novērtētu, vai ierosinātās rīcības veids un apjoms atbilst proporcionalitātes prasībām, jāatbild uz tālāk minētajiem jautājumiem. Veicot šo analīzi, lietderīgi iepazīties ar ietekmes novērtējumiem (skatīt pielikuma 2. punktu) un/vai tiesību aktu priekšlikumu paskaidrojuma rakstu un apsvērumiem.
Vai ierosinātā rīcība ir piemērots veids, kā sasniegt izvirzītos mērķus?
un
Vai ierosinātais rīcības veids (izvēlētais instruments) ir vienkāršākais veids, kā sasniegt izvirzītos mērķus? (Kopiena darbojas kā likumdevējs tikai tiktāl, ciktāl tas nepieciešams. Ievērojot Līguma prasības un ciktāl tas ir pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, priekšroka jādod direktīvām, nevis regulām, un pamatdirektīvām, nevis sīki izstrādātiem pasākumiem; neleģislatīviem pasākumiem, piemēram, juridiski nesaistošiem ieteikumiem, nevis tiesību aktiem; priekšroka jādod dalībvalstu mudināšanai uz sadarbību, valstu rīcības koordinēšanai vai šādas rīcības papildināšanai un atbalstam ar pamatnostādnēm, informācijas apmaiņas mehānismu izveidi u.tml.)
un
Vai rīcības ierosinājums paredz pēc iespējas lielāku rīcības brīvību dalībvalstīm (centrālajā, reģionālajā un vietējā līmenī) pieņemt pašām savus lēmumu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus? (Ievērojot Līguma prasības un ciktāl tas ir pietiekami, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, ES pasākumos būtu jāparedz alternatīvas iespējas, kā dalībvalstīm sasniegt attiecīgos mērķus; būtu arī jārūpējas, lai tiktu ievērota dalībvalstīs nostiprinājusies kārtība. Ja nepieciešams izvirzīt noteikumus ES līmenī, jjāapsver iespēja izvirzīt obligātos noteikumus, saglabājot dalībvalstīm rīcības brīvību izvirzīt stingrākus noteikumus.)
3.2. Ja jūs uzskatāt, ka ierosinātās rīcības apjoms pārsniedz nepieciešamo, kāds, jūsuprāt, būtu mazāk ierobežojošs, alternatīvs veids izvirzīto mērķu sasniegšanai?

4. LABĀKS TIESISKAIS REGULĒJUMS
4.1. Ja ir veikts ierosinātās ES iniciatīvas ietekmes novērtējums (skatīt pielikuma 2. punktu) — vai uzskatāt, ka, veicot ietekmes novērtējumu, pietiekami ņemti vērā vietēja un reģionāla līmeņa apsvērumi? Vai jūs piekrītat Eiropas Komisijas veiktajam novērtējumam?
4.2. Vai ierosinātās rīcības īstenošana ietver finansiālu un/vai administratīvu slogu jūsu reģiona/pilsētas/pašvaldības administrācijai un/vai uzņēmējiem un/vai iedzīvotājiem? Vai minētais slogs ir samērīgs ar rīcības mērķiem? Ja ierosinātās ES iniciatīvas ietekme nav novērtēta (veicot atsevišķu ietekmes novērtējumu vai arī to ietverot pašā iniciatīvā), lūdzu, norādiet, vai, jūsuprāt, vajadzīgs finansiālā un/vai administratīvā sloga papildu novērtējums, piemēram, veicot apspriešanu dažādos RK tīklos.

5. ES UZDEVUMS
Kāds, jūsuprāt, ir ES uzdevums attiecīgajā politikas jomā? (Piemēram, vai Eiropas Savienības līmenī vajadzētu vienīgi noteikt pamatsistēmu/pamatmērķus vai arī sniegt sīkākus noteikumus? Vai Eiropas Savienībai būtu drīzāk jāveic atbalsta funkcija, piemēram, saskaņojot esošās dalībvalstu politikas, vai arī jārīkojas plašāk un tiešāk? Vai ir vajadzīgi regulējoši pasākumi vai arī, jūsuprāt, pietiktu ar neleģislatīviem pasākumiem, piemēram, Eiropas Komisijas vadlīniju dokumentiem?)

Pielikums

1. ES RĪCĪBAS JOMAS: KOMPETENČU VEIDI UN JURIDISKAIS PAMATS

EKSKLUZĪVA ES KOMPETENCE (LESD 3. pants)
Politikas joma	Juridiskais pamats (Līguma pants)	Vai apspriešanās ar Reģionu komiteju ir obligāta?
Muitas savienība	LESD 31. pants	NĒ
Iekšējā tirgus darbībai nepieciešamo konkurences noteikumu izveidošana	LESD 103. un 109. pants	NĒ
Monetārā politika dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro	LESD 127.–138. pants (ESL 3. panta 4. punkts)	NĒ
Jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku	LESD 3., 40. un 43. pants	NĒ
Kopējā tirdzniecības politika	LESD 206. un 207. pants	NĒ
Starptautiska nolīguma slēgšana (iepriekš minētajās jomās, kā arī citās jomās, ja nolīguma slēgšanu paredz ES tiesību akts, vai ja nolīguma slēgšana nepieciešama, lai ES varētu īstenot tās iekšējo kompetenci, vai tiktāl, ciktāl nolīguma slēgšana ietekmē Savienības kopīgos noteikumus vai maina to darbības jomu)	Juridiskais pamats visos gadījumos ir Līguma pants, kas attiecas uz nolīguma priekšmetu, savukārt nolīguma slēgšanas procedūras juridiskais pamats ir LESD 216. un 218. pants.	NĒ

KOPĪGĀ KOMPETENCE (LESD 4. pants)
Politikas joma	Juridiskais pamats (Līguma pants)	Vai apspriešanās ar Reģionu komiteju ir obligāta?
Iekšējais tirgus	LESD 26. pants (vispārīgi) un 46. un 48. pants (darba ņēmēji), 50. un 59. pants (uzņēmējdarbība un pakalpojumi); 64. pants (kapitāls); 113. pants (nodokļi) un 114. pants (vispārēja saskaņošanas klauzula) (LES 3. panta 3. punkts)	NĒ
Sociālā politika LESD noteiktajos aspektos	LESD 153. pants (attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju nolīgumiem — 155. pants)	JĀ 153. pants
LESD 157. pants par vīriešu vai sieviešu diskriminācijas nepieļaušanu	NĒ
LESD 19. pants par mērķi apkarot uz dzimumu, rasi, etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu vai seksuālo orientāciju balstītu diskrimināciju	NĒ
Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija	LESD 175., 177. un 178. pants, attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu — LESD 164. pants. (LES 3. panta 3. punkts)	JĀ 175., 177. un 178. pants Attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu — 164. pants.
Lauksaimniecība un zivsaimniecība, izņemot jūras bioloģisko resursu saglabāšanu	LESD 4., 40. un 43. pants	NĒ
Vide	LESD 192. pants (LES 3. panta 3. punkts)	JĀ 192. pants
Patērētāju tiesību aizsardzība,	LESD 169. pants	NĒ
Transports	LESD 91. un 100. pants	JĀ 91. un 100. pants
Eiropas komunikāciju tīkli	LESD 172. pants	JĀ 172. pants
Enerģētika	LESD 194. pants	JĀ 194. pants
Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa	LESD 67. pants (vispārīgi), 77. pants (robežas un pārvietošanās), 78. pants (patvērums, papildu aizsardzība un pagaidu aizsardzība), 79. pants (imigrācija), 81. pants (tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās), 83. pants (materiālās krimināltiesības), 84. pants (noziedzīgu nodarījumu novēršana), 87., 88. un 89. pants (policijas sadarbība). (LES 3. panta 2. punkts)	NĒ Tomēr 69. pantā īpaši minēts, ka valstu parlamentiem jānodrošina atbilstība subsidiaritātes principam.
Kopīgie drošības apsvērumi sabiedrības veselības aizsardzības jautājumos, attiecībā uz aspektiem, kas noteikti LESD	168. pants attiecībā uz īpašiem pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar LESD 4. pantu	JĀ 168. panta 4. punkts
Pētniecība, tehnoloģijas attīstība un kosmoss	LESD 182., 188. un 189. pants	NĒ
Sadarbība attīstības jomā un humāna palīdzība*	LESD 209., 212. un 214. pants	NĒ

ES ATBALSTA PASĀKUMU JOMAS (LESD 6. pants)
Politikas joma	Juridiskais pamats (Līguma pants)	Vai apspriešanās ar Reģionu komiteju ir obligāta?
Cilvēku veselības aizsardzība un uzlabošana	LESD 168. pants (izņemot 4. punktu)	JĀ 168. panta 5. punkts
Rūpniecība	173. pants	NĒ
Kultūra	167. pants (LES 3. panta 3. punkts)	JĀ 167. pants
Tūrisms	195. pants	NĒ
Izglītība, arodmācības, jaunatne un sports	LESD 165. un 166. pants	JĀ 165. un 166. pants
Civilā aizsardzība	196. pants	NĒ
Administratīvā sadarbība	74. un 197. pants	NĒ

ĪPAŠAS ES POLITIKAS JOMAS
Politikas joma	Juridiskais pamats (Līguma pants)	Vai apspriešanās ar Reģionu komiteju ir obligāta?
Ekonomikas politikas koordinēšana	LESD 2. panta 3. punkts, 120.–123. pants	NĒ
Nodarbinātības politikas koordinēšana	LESD 2. panta 3. punkts, 148. un 149. pants	JĀ LESD 148. un 149. pants

2. INFORMĀCIJAS AVOTI PAR ES RĪCĪBAS IETEKMES NOVĒRTĒJUMU

N.B.: Ja Komisijas iniciatīvas pamatā esošā dokumenta titullapā ir norāde “SEC”, tas nozīmē, ka veikts ietekmes novērtējums.

2.1. Sadaļa “Labāks tiesiskais regulējums“ Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_lv.htm

Īpaši skatīt apakšlapu “Ietekmes novērtējums” izvēlnē, kas atrodama kreisajā pusē.

2.2. Ietekmes novērtējuma lapa Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

Īpaši skatīt apakšlapu “List of impact assessments” izvēlnē, kas atrodama kreisajā pusē.

2.3. Informācijai par ietekmes novērtējumiem var piekļūt arī Prelex tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/prelex/apcnet.cfm?CL=lv

Prelex ir iestāžu savstarpējo procedūru datubāze, kurā iespējams sekot līdzi Komisijas un citu iestāžu kopīgas lēmuma pieņemšanas procesa galvenajiem posmiem.

_____________

Administratīvais slogs ir izmaksas, kas rodas uzņēmumam, iedzīvotājiem un pārvaldes iestādēm, pildot tiesību aktos noteiktās informācijas sniegšanas prasības, kuras nebūtu jāpilda, ja tas nebūtu noteikts tiesību aktos.

Saskaņā ar 4. panta 3. un 4. punktu Savienības kompetences īstenošana minētajās jomās neliedz dalībvalstīm īstenot savu kompetenci.